![Egy római férfi Nyíregyházán](/uploads/images/old/20918.jpg)
Egy mindössze 10 centiméter magas, testsúlyát a jobb lábára helyező idősebb férfit ábrázoló bronzszobor márciusban a Hónap műtárgya a Jósa András Múzeumban. Az úgynevezett kontraposztban megformázott alak jellegzetessége, hogy testsúlyát egyik alsó végtagjára helyezi, vállai és karjai így a csípőjétől eltérő tengelyen helyezkednek el úgy, mintha éppen pozíciójából készülne kilépni. Úgy, mint Michelangelo Dávidja, amely talán az egyik legismertebb, kontraposztban álló alak.
… viaszveszejtéses eljárással készült
A szobrot készítője alkotását viaszveszejtéses eljárással öntötte. A technika lényege, hogy először megformázták a szobrot, majd viaszból kigyúrták. A formát beleásták a földbe azért, hogy az összetartsa, majd felforrósított, olvadt bronzot öntöttek bele. Ez kiolvasztotta a viaszt és kitöltötte a helyét. Amikor kihűlt, leszedték a formát és megkapták a szobrot. A szakember úgy véli, hogy a jó minőségű alkotás valamelyik Római birodalombeli műhelyben készült Galliában, esetleg Itáliában.
A Saáry-gyűjtemény darabja
Istvánovits Eszter, a Jósa András Múzeum régész-muzeológusa kifejtette, azért szokatlan ez a mű, mert a múzeumban a Hónap műtárgya rendszeresen olyan lelet, néprajzi tárgy, vagy helytörténeti darab szokott lenni, amelyek szorosan kötődnek az itteni földhöz. Hozzátette, ez a szobor csak annyiban kapcsolódik ide, hogy a Jósa András Múzeum gyűjteményének a tárgya. Istvánovits Eszter ezt mondta, általában mindenki úgy tudja, hogy ez Jósa Andrásnak a múzeuma, de ide bekerült még egy gyűjtemény. Jósa Andrásnak volt egy kortársa, Saáry Sándor, aki a városi gyűjteményt alapította meg. A régész elmagyarázta, ő bizony nem kifejezetten történész volt, hanem egy műgyűjtő. A most kiállított szobrot valószínűleg ő vásárolta meg.
A míves római lelet tulajdonképpen nem is szobor, hiszen hátul lapos a feje, bal könyökénél és a jobb vállán látható törések pedig azt jelzik, hogy valamilyen tárgyra erősítették fel. Fontos az is, hogy kit ábrázol a mű? A régész-muzeológus szerint egy istent kell sejteni benne. Lehet Jupiter, a főisten, vagy Neptunusz, a tenger istene. A szobort még nem láthatta a közönség, márciusban a Hónap műtárgyaként tekinthető meg a Jósa András Múzeum földszintjén.
ME.